Javult a helyzet, de még mindig túl sok erőforrást használ fel az emberiség
Idén hat nappal később* értük el a Globális Túlfogyasztás Napját, mint 2022-ben. Ez az a nap, amikor Földünk éves erőforrásai kimerülnek, ekkor lépi át az emberiség a fogyasztásának azt a mértékét, amit még a bolygó kizsákmányolása nélkül meg lehetne tenni, utána már a következő generációk tartalékait éljük fel. Ez a dátum az előző évhez képes ugyan most későbbre esett, de még így is hihetetlenül pazarló életmódot folytatunk. Épületeink a legnagyobb energiafogyasztók, a teljes hazai energiafogyasztás 32 százalékát lakóépületeink működtetése adja, ezen belül is jelentős részét az energiapazarló családi házak.
Ma a világ népességének 80 százaléka olyan országokban él, ahol több erőforrást használnak fel, mint amennyit az ökoszisztémák meg tudnak újítani. Földünk erőforrásai végesek, az emberiség szén-dioxid-lábnyoma 1961 és 1973 között megduplázódott, és egyre kevesebb idő alatt fogyasztjuk el az egy évre elegendő erőforrásadagunkat**. Ez a mértékű fogyasztás azt jelenti, hogy a bolygó erőforrásai és élővilága nem tud olyan ütemben regenerálódni, mint amilyen ütemben elhasználjuk azokat. Ahhoz, hogy ezt a dátumot minél későbbre tolhassuk és Földünket, annak erőforrásait unokáinknak is megőrizhessük, valamint az előirányzott 1,5 Celsius-fokos felmelegedést tartani tudjuk, drasztikus változtatásokra és komoly összefogásra van szükség. Csökkentsük épületeink energiafogyasztását hőszigeteléssel, hogy energiafogyasztásunk fenntartható pályán maradjon, energiaigényünk ne haladja meg a rendelkezésre álló készleteket és a fűtési, – valamint hűtési költségeken is spóroljunk!
Szigeteléssel egy zöldebb jövőért
Európában a hűtő- és fűtőberendezések rengeteg energiát igényelnek, a hűtés és fűtés együttesen az EU energiaszükségletének 50 százalékát teszi ki és a CO2-kibocsátás 30 százalékáért felelősek. Az épületek karbonlábnyoma függ a földrajzi jellemzőktől, a felhasználói igényektől, az épület típusától, az erőforrások elérhetőségétől, a használat intenzitásától és gyakoriságától, a meglévő infrastruktúrától és az épületállomány bővítési lehetőségeitől. Ahhoz, hogy lecsökkentsük az épületek szén-dioxid kibocsátását, úgy kell azokat megtervezni, hogy energiaveszteségük minél kisebb legyen. Épületeink energiahatékonyságát pedig utólagos energetikai korszerűsítéssel, szigeteléssel, természetes szellőztetéssel, növényekkel vagy más árnyékolókkal, illetve napelemek telepítésével lehet növelni.
Itthon is túl nagy lábon élünk
Magyarországon is jóval túllépjük az ideális fogyasztási szintet, hiszen, ha az egész világ úgy élne, mint a magyarok, akkor kettő (1,92) Földre lenne szükségünk, és már május 30-án eljött volna a Túlfogyasztás Világnapja. A fogyasztás mértéke azonban országonként más és más. A magyarok a globális átlagnál ugyan gyorsabban élik fel az évi erőforrásaikat, de messze nem a legrosszabbul teljesítő nemzetek közé tartoznak. Katarban már február 10-én átlépik az éves kvótát, Luxemburgban február 14-én. A harmadik helyen március 13-ával holtversenyben Kanada, az Egyesült Arab Emírségek és az Egyesült Államok áll. A legjobban december 20-ával Jamaica teljesít, de Ecuadorban és Indonéziában is csak december elején merülnek ki a bolygó éves erőforrásai.
A szigetelés lehet a titkos fegyver
A Knauf Insulation adatai szerint Magyarországon a lakosság 70 százaléka, azaz csaknem 7 millió ember él családi házakban. Ezeknek az ingatlanoknak a háromnegyede, mintegy kétmillió családi ház épült 1980 előtt, vagyis nagyrészük energetikailag korszerűtlen. A klímaválság miatt minél kisebb energiafelhasználású épületekre lenne szükség, azonban az eredeti tervekkel ellentétben többszöri haladékot követően is a jogszabály 2024 júniusáig lehetővé teszi hazánkban az energetikai szempontból korszerűtlenebb lakóházak és egyéb épületek használatba vételét.*** A Knauf Insulation szakembereinek számításai szerint, ha nem gondoskodunk családi házunk megfelelő hőszigeteléséről, akkor az elpazarolt energia 35 százaléka a falakon, 25 százaléka az ablakokon, 15 százaléka a padlón keresztül, 25 százaléka pedig a tetőn át távozik. A hőszigetelés ráadásul nem csak télen, de nyáron is energiát takarít meg, ugyanis egyre fontosabb a tartós hőség elleni védekezés is! Egy családi ház szigetelésével akár 50 százalékkal is csökkenthetjük otthonunk energiafelhasználását. A korszerű nyílászárók és gépészet, valamint a megújuló energiaforrások – napelem, napkollektor, hőszivattyú – használata mellett, a jelenleginél is jobb minőségű és vastagabb homlokzati szigetelőanyagok használata a klímavédelemért folytatott küzdelemben még jobban felértékelődik.
„Egy átlagos, 100 négyzetméteres családi ház például csak a fűtéshez és hűtéshez felhasznált energia révén évente 0,9 tonna üvegházhatású gázt juttat a Föld légkörébe” – mondta Nagy Gergely Dániel a Knauf Insulation ügyvezető igazgatója. „A korszerűtlen magyar családiház-állomány teljes körű hőszigetelésével családi házaink fűtési költségeit akár 40-50 százalékkal, CO2-kibocsátásunkat közel 1 millió tonnával, karbon-lábnyomunkat pedig 6 százalékkal is csökkenthetnénk, hozzájárulva ezzel a családok költségeinek, valamint a klímaváltozás hatásainak mérsékléséhez” – tette hozzá a szakember.
Mit tehetünk mi a globális túlfogyasztás ellen?
• Csökkentsük a fogyasztást: használjunk mindent, ameddig csak lehet, tudatosan vásároljunk, csak azt, amire valóban szükségünk van, ne pazaroljunk!
• Használjunk minél nagyobb mértékben megújuló energiaforrásokat, csökkentsük lakóépületeink energiapazarlását, szigeteljünk!
• Csökkentsük a szennyezést: a közlekedés is igen nagy mértékben hozzájárul a Föld szennyezéséhez, ezért, ha megtehetjük használjuk a közösségi közlekedést vagy akár kerékpárt.
• Tervezzünk előre, ezzel elkerülhetjük például az élelmiszer-pazarlást, használjunk energiatakarékos eszközöket, alakítsuk át otthonunkat is energiatakarékossá, környezetbaráttá!
• Cselekedjünk aktívan, tegyünk valódi lépéseket és mutassunk példát!
____________________________
*2023-ban augusztus 2-ra esik a Túlfogyasztás Napja. Forrás: https://www.overshootday.org/2023-calculation/
Kapcsolódó cikkek
- Szuperzöld projektben vetik be a Schneider Electric megoldását
- Mit tehet egy globális IT-cég a környezetért?
- Itt a csodafegyver, amellyel zöldebbé és költséghatékonyabbá válik a hazai közúti fuvarozás
- Mesterséges intelligenciával küzd a Microsoft a klímaválság ellen
- Forradalmi bioüzemanyag-kísérlet segítheti a hajótársaságok energetikai átállását
- A Continental bemutatta eddigi legfenntarthatóbb gumiabroncsát
- Az LG elkötelezi magát a megújuló energiaforrások használatára
- Az évtized végére 1800 milliárd dollárt kellene költeni energiahatékonysági beruházásokra
- Kényszerből előny: emiatt állhatnak át zöld működésre az irodaházak
- Az erdei ökoszisztéma helyreállítására kötött szövetséget az Epson és a WWF
Trend ROVAT TOVÁBBI HÍREI
Az IFA 2024-en a HONOR, a Qualcomm és a Microsoft újradefiniálta a mobilos AI-t
A HONOR az IFA 2024-en három úttörő mobil AI-megoldást mutatott be: Snapdragon X Elite platformokkal működő AI PC-t, az AI Agentet és az AI Deepfake felismerőt. A bemutatót egy gondolatébresztő panelbeszélgetés kísérte, amelyen részt vett George Zhao, a HONOR vezérigazgatója, Alex Katouzian, a Qualcomm Technologies, Inc. MCX részlegének csoport GM-je és Mark Linton, a Microsoft partnerkészülék-értékesítési alelnöke. Együtt vizsgálták az AI és a Snapdragon technológia összefonódását, és megvitatták, hogy ezek az innovációk hogyan alakítják a mobil AI jövőjét.